Ökotáj, 7–8. sz. 1994. tavasz–nyár. 7–8. o.

Ház

1. Ahogyan a város vagy a templom, a ház is a világ középpontjában található, a világegyetem képi megjelenése. A hagyományos kínai ház (MING-T’ANG) négyszögletes; a felkelő napnál nyílik, gazdája dél felé fordul, mint a császár a palotájában; az építmény középpontjainak elhelyezése a földjóslás szabályai szerint valósul meg. A tetőn lyuk van a füst számára, a padlón egy másik lyuk, hogy felfogja az esővizet: a házat így középpontjában járja át a tengely, amely összeköti a három világot. Az arab ház szintén négyszögletű, egy négyszögletű udvart zár körül, amelynek a közepén kert vagy szökőkút található: egy négydimenziós zárt univerzum, melynek középpontban levő kertje az Éden felidézése, kizárólag az égi hatásra nyitott. A mongol jurta kerek, ez megfelel a nomád életformának, szemben az irányokat kijelölő négyszöggel, ami egyben térbeni fixációt is jelent. A jurtában a központi tartórúd, vagy csak a füstoszlop, egybeesik a világ tengelyével.

2. Vannak különleges típusú házak – valójában a templomhoz közelítenek –, amelyek még pontosabban fejezik ki ezt a kozmikus szimbolizmust. Ilyenek a közösségi házak, melyek különböző vidékeken (nevezetesen Kelet-Ázsiában és Indonéziában) a város középpontját foglalják el, a fő tengelyek metszéspontjában. Ilyen a nap táncának kunyhója a sziúknál, ami kis kerek épület, mint a jurta, egy középponti tartóoszloppal, amely nemcsak a napkört idézi, de a térben való megnyilvánulást is, és a tengelyhez kapcsolódó 28 tartóoszlopával a holdházakat. Ilyenek a titkos társaságok lakóhelyei Nyugaton, ahol a lakóhely kozmikus jellege nyíltan kimondatik, és ahol a függőleges szál helyettesíti a tengelyt. Kínában – ahol a lakóhely négyszögletű, négy fő ajtóval, melyek mindegyike összefügg saját Keletének elemével és színével – a középpontot, ami a Föld eleméhez tartozik, a Füzek Városa vagy a Nagy Béke Háza foglalja el, ami a Nagymedvére merőlegesen helyezkedik el, és a halhatatlanság helyét jelképezi. És ilyen különleges ház mindenekelőtt a kínai Ming-t’ang, amelyet Granet a Naptár Házának nevez, de amely főleg a Fény Szállása. A Ming-t’ang eredetileg körkörös lehetett, amit egy nefritkő-gyűrű formájú árok vett körül, a Pi-yong: tartálya tehát az égi hatásnak a kínai világ középpontjában; azután négyszögletes, mint a Föld (vagy 5 teremmel keresztben vagy 9, oly módon beosztott teremmel, mint a 9 tartomány), zsúptető fedte, mely olyan kerek, mint az ég, és amelyet 8 oszlop tartott, melyek a 8 szélnek és a 8 trigrammának feleltek meg. A Ming-t’ang a 4 évszak felé irányuló 4 oldallal rendelkezik, melyek mindegyikét 3 ajtó lyukasztja át (legyen tehát összesen 12 ajtó, melyek a 12 hónapnak felelnek meg – a Zodiákus 12 jelének –, mint az égi Jeruzsálemben). A császár körbejárása a Ming-t’angban meghatározza az idő beosztását és biztosítja a birodalom rendjét, hozzáalakítva azt az égi rendhez.

3. Míg a taoizmus különféle palotákat hoz létre az emberi testen belül – az érzékközpontoknak megfelelően –, a buddhizmusban magának az emberi testnek a házzal való azonosítása gyakori. Vendégfogadó, mondja Houei-neng pátriárka, s ezen azt érti, hogy csak ideiglenes menedéket adhat. A tibeti Létezés Kerekében a testet egy hatablakos ház ábrázolja, ami a 6 érzéknek felel meg. A kanonikus szövegek olyan formulákkal fejezik ki az egyéni körülményből, a kozmoszból való kijáratot, mint a palota tetejének vagy a ház tetejének (boltozat) feltörése. A koponya tetejének nyílását, melyen keresztül megvalósul ez a kijárat (brahmarandhra) egyébként a tibetiek a füst lyukának hívják. 

4. Egyiptomban életháznak hívták azokat a vallási szemináriumféléket, melyek a szentélyekhez kapcsolódtak, s melyekben az írnokok másolták a rituális szövegeket és a mitológiai alakokat, mialatt a templom személyzete a saját dolgaival foglalatoskodott. A dogonoknál, Fekete-Afrikában Marcel Griaule úgy írja le a nagy családi házat, mint a Világegyetem Nagy Élő Teste teljességének képviselőjét.

5. Úgy tűnik, hogy a lakóhely ír koncepciójában a ház az ember helyzetét és attitűdjét szimbolizálja a Másik Világ uralkodó hatalmaival szemben. Connaught, Ailill és Medb király és királynő palotája kör alakú (a kör égi szimbólum), és 7 részt foglal magába, melyek mindegyikének 7 ágya vagy 7 szobája van, melyek egy központi tűz körül rendeződnek el. A kupola alakú tető még jobban megerősíti az éggel való kommunikáció lehetőségeit. A király háza igy tehát egyszerre az emberi kozmosz képe és az ég visszatükröződése a földön.

6. A ház a belső létet jelenti Bachelard szerint; emeletei, pincéje és padlása a különféle lelkiállapotokat szimbolizálják. A pince a tudattalannak felel meg, a padlás a spirituális felemelkedésnek.
A ház ugyanakkor női szimbólum is, a menedék, az anya, a védelem, az anyai kebeljelentésével.
A pszichoanalízis a házról való álmokban a megjelenő helyiségek szerint különféle jelentéseket ismer fel, a psziché különböző szintjeinek feleltetve meg ezeket. A ház külső része az ember álarca vagy megjelenése; a tető a fej és a szellem, a tudat ellenőrző szerepe; a belső szintek a tudattalan és az ösztönök szintjét jelzik; a konyha szimbolizálná az alkímia átalakulásainak helyét vagy a pszichikus transzformációkat, azaz a belső fejlődés egy pillanatát. Ily módon a házban a térben zajlanak le, leszálló vagy felemelkedő irányban, és a lelki fejlődés mozdulatlan vagy stagnáló szakaszát fejeik ki, illetve egy fejlődő szakaszt, amely lehet progresszív, vagy regresszív, szellemi, vagy anyagi.

Forrás: Jean Chevalier-Alain Gheerbrant: 
Dictionnaire des Symboles (Paris: Seghers, 1973-1974.) 
Fordította: Maruszki Judit